Tema 2: Universitets idéhistorie
(Dette tema er udarbejdet af Tom Børsen Hansen, Christian Baron og Sine Zambach, og hentet fra: ”Rapport fra Arbejdsgruppen vedr. kursus i biokemi, kemi, miljøkemi og nanoteknologis videnskabsteori”, Lærergruppen for Fagets Videnskabsteori, Det naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, 15. december 2003).

Her sættes fokus på det, som Hans Fink kalder ”universitetets idé.” Med universitetets idé forstås et ensemble af værdier, som – mener Fink – har givet universitetet dets unikke form. Hans Fink identificerer fem værdier, som han mener kendetegner et universitet: 

(1)	princippet om tæt forbindelse mellem forskning og uddannelse, 
(2)	princippet om forskningsfrihed, 
(3)	princippet om undervisningsfrihed, 
(4)	princippet om selvstyre, og 
(5)	princippet om videnskabens enhed. 

Med Fink kan man sige, at hvis en vidensproducerende og –formidlende institution ikke lever op til disse fem idealer, så er der ikke tale om et universitet.

Til at belyse temaet ”Universitetets idéhistorie”, har vi valgt to grundtekster. Den ene tekst er den ovenfor refererede tekst, som Hans Fink har skrevet. Teksten er valgt, idet den giver et glimrende  – om end noget ahistorisk – overblik over ”universitetets idé.” Hans Fink er filosof ved Aarhus Universitet, og var aktiv i forbindelse med tilblivelsen af aftalen mellem rektorkollegiet og tidl. undervisningsminister Margrethe Vestager, om at indføre kurser i videnskabsteori på alle landets universitære bacheloruddannelser. 

Den anden grundtekst er skrevet af den svenske professor i statskundskab ved Stockholm Universitet Björn Wittrock, der har ”viden og universiteter” som et af sine forskningsområder. Teksten giver en historisk redegørelse for hvordan universitetets idé har udviklet sig, og hvordan den har været med til at give universitetet dets nuværende form. Wittrock tager udgangspunkt i det han kalder universitetets genfødsel (som finder sted omkring 1810), hvor grundstenene til det moderne universitet lægges. Herfra følges udviklingen af det forskningsbaserede universitet (slutningen af det 19. århundrede) frem til nutiden, hvor universitetet revurderes. 

Vi forestiller os, at tema 2s undervisning består af to seancer: Et plenum, hvor der dels forelæses over Fink og Wittrocks tekster, og dels arrangeres en paneldebat mellem en kemiker (evt. miljøkemiker), en biokemiker og en nanoteknolog over emnet: Vurderinger af den nye universitetslovs betydning for biokemi, kemi, miljøkemi og nanoteknologi.

Til temaet om universitetets idéhistorie – og i forlængelse af den foreslåede paneldebat – har vi tilknyttet en case, der ser nærmere på den krise, som universitetet beskyldes for at befinde sig i i dag. Helt konkret behandler casen hændelsen: ”Den nye universitetslov”, som søges forklaret af og vurderet i forhold til ”universitetets idé.” Den nye universitetslov er af kritikere blevet anklaget for at afskaffe universiteternes uafhængighed. Yderligere skal det bemærkes, at argumentationen for og imod den nye universitetslov kraftigt refererer til universitets idéhistorie. 

Casen Universitetsloven 2003 og universitetets idé er vedlagt som uddybende appendiks her:

Case 2: Universitetsloven 2003 og universitetets idé 

I Tema 2 sættes fokus på det, som Hans Fink i den ene forelæsningstekst kalder ”universitetets idé.” Med universitetets idé forstås et ensemble af værdier, som ifølge Fink har givet universitetet dets unikke form. Hans Fink identificerer fem værdier, som han mener kendetegner et universitet: 

(1)	princippet om tæt forbindelse mellem forskning og uddannelse, 
(2)	princippet om forskningsfrihed, 
(3)	princippet om undervisningsfrihed, 
(4)	princippet om selvstyre, og 
(5)	princippet om videnskabens enhed. 

Med Fink kan man m.a.o. sige, at hvis en vidensproducerende og –formidlende institution ikke lever op til disse fem idealer, så er der ikke tale om et universitet.

Til at belyse temaet har vi valgt to grundtekster til introduktionsforelæsningen. Den ene tekst, Hvad er et universitet? som Hans Fink har skrevet (den ovenfor refererede tekst), stammer fra bogen Universitet og videnskab (red. af Peter C Kjærsgaard, Helge Kragh og Jens Erik Kristensen). Den er valgt, idet den giver et glimrende  – om end noget ahistorisk – overblik over ”universitetets idé.” Hans Fink er filosof ved Aarhus Universitet, og var aktiv i forbindelse med tilblivelsen af aftalen mellem rektorkollegiet og tidl. undervisningsminister Margrethe Vestager, om at indføre kurser i videnskabsteori på alle landets universitære bacheloruddannelser. Den anden grundtekst er skrevet af den svenske professor i statskundskab ved Stockholm Universitet Björn Wittrock, der har ”viden og universiteter” som et af sine forskningsområder. Teksten Det moderne universitets forvandlinger stammer fra bogen Universiteter i dag. Politik – kultur – ledelse (red. af Palle Rasmussen og Arne Jakobsen), og giver en historisk redegørelse for hvordan universitetets idé har udviklet sig, og hvordan den har været med til at give universitetet dets nuværende form. Wittrock tager udgangspunkt i det han kalder universitetets genfødsel (som finder sted omkring 1810), hvor grundstenene til det moderne universitet lægges. Herfra følges udviklingen af det forskningsbaserede universitet (slutningen af det 19. århundrede) frem til nutiden, hvor universitetet revurderes. 

Den tilhørende case drejer sig om den nye universitetslov, som et flertal i Folketinget, bestående af Regeringen (V og K), Socialdemokraterne og Kristeligt Folkeparti (nu Kristendemokraterne) vedtog den 8. maj 2003. Loven afløste den gamle universitetslov fra 1970 (revideret i 1993 og 1999). Loven afskaffer bl.a. det valgte konsistorium, valget til rektorembedet, de valgte fakultetsråd, samt valgene til dekanembedet og institutbestyrerposten; og indfører i stedet for udpegede universitetsbestyrelser med eksternt flertal, som bl.a. ansætter rektor, der igen ansætter dekaner, som ansætter institutbestyrere samt godkender studieledere efter indstilling fra studienævnene. Det er indførelsen af bestyrelser med eksternt flertal, samt en ledelsesstruktur der giver universitetets ledere hjemmel til at pålægge universiteternes videnskabelige personale særlige opgaver, der særligt har fået kritikere til at argumentere for, at den nye universitetslov på væsentlige punkter står i modsætning til universitetets idé (principperne om selvstændighed, samt forsknings- og undervisningsfrihed). Til casebehandlingen har vi tilknyttet følgende tekster: 

1) Lovteksterne til den nye og gamle universitetslov

2) Helge Sander, videnskabsminister: Dynamiske universiteter i et globalt vidensystem, kronik i ”Berlingske Tidende,” 21. april 2002.

3) Linda Nielsen, rektor for Københavns Universitet: Hvis jeg var minister..., kronik i ”Berlingske Tidende,” 6. september 2002.

4) Bjarne Lundager Jensen, forskningschef i Dansk Industri: Det fri universitet, kronik i ”Berlingske Tidende,” 16. september 2002.

5) Mikkel Krogh, studerende: Tid til forandring på universiteterne, kronik i ”Information,” 23. januar 2003.

6) Jesper Langballe, MF for Dansk Folkeparti: Det europæiske universitets død, kronik i ”Berlingske Tidende,” 29. april 2003.

7) Thor A. Bak, kemiker og tidl. rektor for KU: Brudstykker af et brev til ministeren, kronik i ”Jyllandsposten,” 6. oktober 2003.

8) David Rehling: Demokrati og selvstyre er fjernet, i ”Information,” 3. oktober 2003.

9) David Rehling: Det hæslige hoved stikker frem overalt, i ”Information,” 6. oktober 2003.

10) David Rehling: McUniversitet: Lærdom på discount, i ”Information,” 8. oktober 2003.

11) David Rehling: De åbne valg har været ret hæslige, i ”Information,” 9. oktober 2003.David Rehling: Universitetsdemokratiet er fortid, i ”Information,” 23. oktober 2003.

12) David Rehling: Overskud? Ja, af viden, i ”Information,” 25. oktober 2003. David Rehling: Vi undgik noget værre, i ”Information,” 30. oktober 2003.

13) Merle Jacob: “Mode 2” in Context: The Contract Researcher, the University and the Knowledge Society, i Merle Jacob og Tomas Hellström (red.): “The Future of Knowledge Production in the Academy”, Open University Press, 2000, pp. 11-27.

14) Jørgen Øllgaard: Markedsgørelse af universiteterne i Finn Horn og Henrik Kaare Nielsen (red.): ”Universitet til tiden?,” Klim, 2003, pp. 75-110.

15) Lars-Henrik Schmidt og Claus Holm: De sejrede, de så, de kom i Finn Horn og Henrik Kaare Nielsen (red.): ”Universitet til tiden?,” Klim, 2003, pp. 151-168.

Det overordnede spørgsmål, som I skal forsøge at besvare, er: I hvor høj grad mener I, at universitetets idé har været med til at forme den nye universitetslov? 

Til at besvare dette overordnede spørgsmål, har vi formuleret en række hjælpespørgsmål, som vi gerne ser at I diskuterer. Hjælpespørgsmålene relaterer sig eksplicit til casens tekstmateriale, som består af tre typer tekster: A) Lovteksterne til den nye og den gamle universitetslov (tekst 1); B)  Tekster der forholder sig politisk/normativt til den nye universitetslov – disse tekster er primært hentet fra dagspressen (tekst 2-12); og C) Tre redskabstekster, der hver især – i det mindste indirekte – giver en forklaring på, hvorfor universitetsloven blev indført. 

Ad A: Udfra Lovteksterne til den nye og gamle universitetslov (tekst 1): 

Beskriv hvad den nye universitetslov går ud på. Hvordan adskiller den sig fra den gamle universitetslov?

Hvordan synes I umiddelbart at universitetets idé reflekteres i den nye hhv. den gamle universitetslov?

Ad B: Argumenter for og imod den nye universitetslov kan ekstraheres fra teksterne 2 til 12: 

Identificer på baggrund af disse vedlagte ’politiske’ tekster, aktører (institutioner, grupperinger og enkeltpersoner) der har deltaget i debatten om den nye universitetslov. 

Beskriv de identificerede aktørers syn på den nye universitetslov. Hvilke argumenter føres frem for hhv. imod loven? Hvilke værdier og antagelser hviler argumenterne på? 

Er der nogle aktører, som I havde forventet var med, som ikke er repræsenteret i tekstmaterialet? Og i givet fald: Hvorfor tror I, at disse aktører ikke er med?

Ad C: Der er vedlagt tre redskabstekster (tekst 13-15), der hver især kan læses som givende en forklaring på hvorfor universitetsloven blev indført:

Redegør for de tre redskabsartiklers indhold. Hvordan vurderer I deres kraft til at forklare den nye universitetslov? Hvordan forholder de sig til universitetets idé?

I hvor høj grad mener I, at universitetets idé har været med til at forme den nye universitetslov?