Tema 3: Videnskabelig fakticitet og videnskabelig troværdighed – empiriens rolle i videnskabelige diskussioner
(Dette tema er udarbejdet af Tom Børsen Hansen, Christian Baron og Sine Zambach, og hentet fra: ”Rapport fra Arbejdsgruppen vedr. kursus i biokemi, kemi, miljøkemi og nanoteknologis videnskabsteori”, Lærergruppen for Fagets Videnskabsteori, Det naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, 15. december 2003).

Tema 3 drejer sig om videnskabelig fakticitet, dvs. om den proces hvorved bestemte empiriske påstande etableres som videnskabelige fakta. De fleste opfatter videnskab (og måske viden i det hele taget), som noget der er baseret på fakta eller erfarede kendsgerninger (to ord for det samme). Denne grundopfattelse er udgangspunkt for flere forskellige videnskabsfilosofiske positioner, herunder såvel realismen, empirismen og positivismen, der alle findes i flere forskellige historiske udgaver.

Afgørelsen af, hvornår en påstand kvalificerer sig til at blive etableret som en videnskabelig kendsgerning er imidlertid langt fra en triviel proces. Denne proces involverer ikke blot resultater af konkrete observationer og eksperimenter, men også spørgsmål om autoritet, ekspertise, troværdighed, og forudgående teoretiske baggrundsantagelser. Sigtet med Tema 3 er netop, at de studerende bliver i stand til at behandle forholdet mellem disse størrelser i relation til konkrete videnskabelige diskussioner.
 
Som case har vi valgt kontroversen om kold fusion. Hertil har vi dels knyttet en række originalartikler fra højdepunkterne i kontroversen, og dels nogle mere overordnede gennemgangsartikler, herunder artikler, der er skrevet af praktiserende naturvidenskabelige forskere, og videnskabssociologiske artikler. Endelig har vi som redskabstekst valgt Ernan McMullins Scientific Controversy and its Termination. Denne tekst analyserer dynamikken i forskellige typer af videnskabelige kontroverser, og beskriver bl.a. tre mulige måder hvorpå en videnskabelige kontrovers kan afsluttes.
I de studerendes analyser og diskussioner om denne kontrovers skal de bl.a. forholde sig til spørgsmål om hvordan de forskellige parter behandler troværdigheden af de publicerede empiriske resultater, og om der er nogen sammenhænge mellem den vægt parterne tillægger de forskellige forsøg i forhold til såvel deres position i kontroversen om kold fusion (fx om de ellers er positive eller negative overfor muligheden for kold fusion) og deres akademiske skoling (herunder om de fx er trænede som kemikere eller fysikere, eller om de er teoretisk eller eksperimentelt orienterede). Derudover skal de studerende også sammenligne og diskutere ligheder og forskelle i det bagvedliggende videnskabssyn i gennemgangsartiklerne.  
Som baggrundstekster til introduktionsforelæsningerne (Erfaring, observation og målinger – Erkendelsesmæssige problemer og Videnskabelig fakticitet i det 17. århundredes empirisme) har vi valgt fire kapitler fra Hackings Representing and Intervening (kapitlerne 9, 13, 14 og 15) samt Christian Barons essay Daston: Videnskabens Moraløkonomier.

Dette tema er uddybet nedenfor.

Case 3: Kontroversen om kold fusion.

Tema 3 handler om videnskabelig fakticitet, dvs. den proces hvorved bestemte empiriske påstande etableres som videnskabelige fakta. De fleste opfatter vel videnskab (og måske viden i det hele taget), som noget der er baseret på fakta eller erfarede kendsgerninger (to ord for det samme). Denne opfattelse er i hvert fald brugt som udgangspunkt for flere forskellige videnskabsfilosofiske positioner, herunder såvel realismen, empirismen og positivismen der alle findes i flere forskellige historiske udgaver. Til at behandle dette tema har vi valgt at tage udgangspunkt i kontroversen om kold fusion. 

Afgørelsen af hvornår en påstand kvalificerer sig til at blive etableret som en videnskabelig kendsgerning er imidlertid langt fra en triviel proces. Som det vil fremgå af de vedlagte tekster involverer denne proces ikke blot resultater af konkrete observationer og eksperimenter, men også spørgsmål omkring autoritet, ekspertise, troværdighed, og forudgående teoretiske baggrundsantagelser. Sigtet med tema 3 er netop, at I bliver i stand til at behandle forholdet mellem disse størrelser i relation til konkrete videnskabelige diskussioner.

Som baggrundstekster til introduktionsforelæsningerne (Erfaring, observation og målinger – Erkendelsesmæssige problemer og Videnskabelig fakticitet i det 17. århundredes empirisme) har vi valgt henholdsvis kapitlerne 9, 13, 14 og 15 fra Hackings Representing and Intervening samt Christian Barons essay Daston: Videnskabens Moraløkonomier, hvor det særligt er afsnittet om empirisme, der er interessant. 

Til casebehandlingen er tilknyttet følgende tekster: 

1) Martin Fleischmann and Stanley Pons, Electrochemically Induced Nuclear Fusion of Deuterium, i “Journal of Electroanalytical Chemistry”, 1989, vol. 261, s. 301-08, samt Fleischmann, Pons og Hawkins’ Errata (263, 187-188). Pons, Fleischmann, og Hawkins, udgjorde den ene af de to forskergrupper, der rapporterede iagttagelsen af kold fusion.

2) Uddrag af ”Nature’s” opinions- og nyhedssektioner fra 20. april 1989 (vol. 338. s. 604-605) inkluderende artiklerne Cold fusion in print og Scientific look at cold fusion inconclusive.

3) Steven Jones et al., Observation of Cold nuclear fusion in condensed matter, i "Nature," 27 april, 1989  (vol. 338, s. 737-740).  Gruppen omkring Steven Jones udgjorde den anden af de to forskergrupper, der rapporterede om iagttagelse af kold fusion.

4) Uddrag af ”Nature’s” korrespondancesider fra 18. maj, 1989 (vol. 339, s. 185-185) inkluderende brevene Problems with gamma-ray spectrum in the Fleichmann et al. Experiments, af Richard Petrasso et al., samt  Fusion in from the cold? af Russel Seitz. Begge breve stiller sig kritiske overfor kold fusion, og særligt det første brev er et direkte angreb på Fleischmann, Pons og Hawkins’ tolkninger i tekst 1. 

5) Uddrag af ”Nature’s” korrespondancesider fra 29. juni, 1989 (vol. 339, s. 667-669)
Inkluderende brevene Measurement of gamma-rays from cold fusion af Fleischmann, Pons og Hawkins samt Petrasso et al. svar på brevet fra Fleishmann et al.

6) Nathan S. Lewis et al. Searches for low-temperature nuclear fusion of deuterium in palladium, i “Nature”, 17. august, 1989 (vol. 340, s. 525-530).

7) Gordon M. Miskelly et al., Analysis of the Published Calorimetric Evidence for Electrochemical Fusion of Deuterium in Palladium, i “Science”, 10. november 1989, (vol. 246, s. 793-796). 

8) Uddrag af ”Nature’s” korrespondancesider fra 22. juni, 1990 (vol. 343, s. 703-740)
Inkluderende brevene Biases in cold fusion af Stuart Freeman og Daniel Krakauer, samt Jones, Decker, og Tolleys svar på samme brev.

9) Denis L. Rousseaus, Case Studies in Pathological Science, i “Am. Scientist”, 1992, 80, 54-63. Rousseau er fysisk kemiker og var på dette tidspunkt ansat ved Bell-laboratorierne.

10 ) Harry Collins og Trevor Pinchs The sun in a test tube the story of cold fusion.
Artiklen stammer fra Collins og Pinch bog ”The Golem”, der har været meget rost i videnskabssociologiske kredse både for sin videnskabsforståelse og sin relativt letfattelige form. 

11) Bruce Lewenstein, Introductory Essay: “The Cold Fusion Archive”. Lewenstein er “Associate Professor” (svarende ca. til lektor) i videnskabsformidling ved Cornell University i Ithaca, U.S.A. 

12) Tomas F. Gieryn, The Ballad of Pons and Fleishmann: Experiment and Narrative in the (Un)Making of Cold Fusion. Artiklen stammer fra antologien “The Social Dimensions of Science”, red. af Ernan McMullin (South Bend: Notre Dame University Press, 1992, s. 217-243), altså den samme bog, som redskabsteksten af McMullin om videnskabelige kontroverser er hentet fra. Gieryn er videnskabssociolog.

13) Ernan McMullins Scientific Controversy and its Termination fra bogen “Scientific Controversies: Case Studies in the Resolution and Closure of Disputes in Science and Technology”, red. af H. Tristram Engelhardt, Jr., and Arthur L. Caplan (Cambridge: Cambridge U.P., 1987). Denne tekst analyserer dynamikken i forskellige typer af videnskabelige kontroverser, og beskriver bl.a. tre mulige måder hvorpå en videnskabelige kontrovers kan afsluttes.

I jeres analyser og diskussioner om denne kontrovers er det vigtigt at I får forholdt jer til nedenstående spørgsmål:
 
Hvordan behandler de forskellige parter troværdigheden af de publicerede empiriske resultater? Er der nogen sammenhænge mellem den vægt parterne tillæggere forskellige forsøg i forhold til:
a) Deres position i kontroversen om kold fusion (f.eks. om de ellers er positive eller negative overfor muligheden af kold fusion)?
b) Deres akademiske skoling (herunder om de f.eks. er trænede som kemikere eller fysikere og om de er teoretisk eller eksperimentelt orienterede)?

Sammenlign videnskabssynet i Rousseaus ”Cases of Pathological Science” med de tre videnskabssociologiske tekster (dvs. tekst 10, 11 og 12). Hvilke ligheder og forskelle kan I finde mellem den måde disse tekster præsentere kontroversen om kold fusion? Hvilket videnskabssyn ligger bag Rousseaus beskrivelse af kold fusion som et stykke ”patologisk videnskab”? 

Et centralt begreb i denne sag stammer fra videnskabssociologen Harry Collins, der er medforfatter på den ene af temaets tilhørende tekster. Kan I finde eksempler på det Harry Collins betegner som ”experimenters regress” i kontroversen om kold fusion? I bekræftende fald, hvilken betydning får det for kontroversens forløb?

Diskuter den rolle videnskabelig autoritet spiller i forbindelse med det moderne peer-review system. 

Kan en videnskabelig kontrovers altid løses ved at udføre de rigtige eksperimenter?

Mener I at videnskabelige kontroverser er en hindring for videnskabelige fremskridt? Eller mener I tværtimod at videnskabelige kontroverser fremmer videnskabelige fremskridt? Hvilke argumenter understøtter de forskellige synspunkter?