Tema 4: Videnskabelige normer og videnskabelig uredelighed – om saglighedens former og grænser
(Dette tema er udarbejdet af Tom Børsen Hansen, Christian Baron og Sine Zambach, og hentet fra: ”Rapport fra Arbejdsgruppen vedr. kursus i biokemi, kemi, miljøkemi og nanoteknologis videnskabsteori”, Lærergruppen for Fagets Videnskabsteori, Det naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, 15. december 2003).

Dette tema beskæftiger sig med tilfælde hvor forskere bedømmes til at have forbrudt sig mod almindeligt accepterede standarder for videnskabelig saglighed og redelighed. Som overskriften antyder sætter dette tema særligt fokus på forholdet mellem videnskabelige normer og uredelighed. Afgørelsen af hvorvidt en given handlemåde falder uden for hvad der er videnskabeligt acceptabelt er naturligvis ikke fuldstændig uafhængigt af det billede man har af hvordan normalvidenskab foregår. Men derudover indeholder sager med beskyldninger omkring videnskabelig uredelighed også en social dimension, hvor der er interaktion mellem anklagere, eventuelle nedsatte undersøgelsesudvalg, og forskere der er blevet ramt af sådanne anklager. Sigtet med Tema 4, er at de studerende bliver i stand til at forholde sig til forholdet mellem disse størrelser både i forhold til konkrete sager om videnskabelig uredelighed og til mere afdæmpede diskussioner, hvor en eller flere af parterne hævder at modparten laver dårlig videnskab eller er uvidenskabelig.
 
Som baggrundstekst til introduktionsforelæsningen Undersøgelsesprocedurer og databehandling  – Erkendelsesmæssige problemer er valgt kapitlerne 10, 12 og 14 i Hackings bog. 

Til forelæsningen Om videnskabelig uredelighed har vi valgt den rapport om videnskabelig uredelighed, der for nylig blev udarbejdet under Forskningsstyrelsen på Videnskabsministerens anmodning under ledelse Mogens N. Pedersen, professor ved Institut for Statskundskab. 

Casebehandlingen af dette tema tager udgangspunkt i sagen om Jan Hendrick Schön, en lovende og internationalt anerkendt ung nanoforsker, der for relativ nylig blev fyret fra Bell-laboratorierne på grund af en sag om en række angiveligt meget grove brud på almindeligt accepterede standarder for redelig praksis. Hertil har vi knyttet en række nyhedsartikler både fra den interne videnskabelige verden (Nature) og fra den mere ”almene” offentlighed (Politiken og Information), samt, som hovedkilde, rapporten fra det undersøgelsesudvalg, der blev nedsat af Bell-laboratorierne for at undersøge anklagerne imod Schön. Endelig har vi som redskabstekst valgt sociologen Robert K. Mertons artikel Science and Democratic Social  Structure, samt (igen) Christian Barons essay Daston: Videnskabens moraløkonomier.

I de studerendes analyser af denne case skal de med udgangspunkt i Schöns svar på anklagerne om videnskabelig uredelighed reflektere over hvilken påvirkning den anklagedes reaktioner på kritik og beskyldninger om uredelighed kan have for sagens videre forløb. De skal også reflektere over hvilke konsekvenser forskellige videnskabssyn har for bedømmelsen af sager om videnskabelig uredelighed, herunder hvilken forskel det gør for sager om uredelighed at man formulerer sit videnskabssyn positivt (altså med regler for hvordan man bør gøre) eller negativt (med regler for hvordan man ikke må gøre). Endelig skal de reflektere over forholdet mellem accepteret baggrundsviden og anklager om videnskabelig uredelighed. (En af anklagerne mod Schön er at hans resultater strider imod ”kendt fysisk viden”).

Case 4: Sagen: Jan Hendrick Schön. 

Tema 4 handler om videnskabelig uredelighed, dvs. de tilfælde hvor forskere bedømmes at have forbrudt sig mod almindeligt accepterede standarder for videnskabelig saglighed og rimelig praksis. Her er fokus på forholdet mellem videnskabelige normer og uredelighed. Afgørelsen af hvorvidt en given handlemåde falder uden for hvad der er videnskabeligt acceptabelt er naturligvis ikke fuldstændig uafhængigt af det billede man har af hvordan normalvidenskab foregår. Men derudover indeholder sager med beskyldninger om videnskabelig uredelighed også en social dimension, dvs. bl.a. interaktion mellem anklagere, eventuelle nedsatte undersøgelsesudvalg, og forskere der er blevet ramt af sådanne anklager. Sigtet med dette tema er netop at I bliver i stand til at forholde jer til forholdet mellem disse størrelse både i forhold til konkrete sager om videnskabelig uredelighed, og til mere afdæmpede diskussioner, hvor en eller flere af parterne hævder at modparten laver dårlig videnskab eller er uvidenskabelig.

Til at behandle temaet om videnskabelige normer og uredelighed, har vi valgt at tage udgangspunkt i sagen om Jan Hendrick Schön, en lovende og internationalt anerkendt ung nanoforsker, der for relativt nylig blev fyret fra Bell-laboratorierne på grund af en sag om en række angiveligt meget grove brud på god videnskabelig praksis.

Som baggrundstekst til introduktionsforelæsningen Undersøgelsesprocedurer og databehandling  – Erkendelsesmæssige problemer har vi valgt kapitlerne 10, 12 og 14 i Hackings bog, mens vi som 
baggrundstekst til introduktionsforelæsningen Om videnskabelig uredelighed har valgt en rapport om forskningsetiske regler der er blevet udarbejdet af et udvalg under Forskningsstyrelsen under ledelse Mogens N. Pedersen, professor ved Institut for Statskundskab.

Til casebehandlingen er valgt følgende tekster: 

1) Uddrag af ”Nature’s” nyhedssektion fra 23. maj 2002 (vol. 417. s. 357-358) inkluderende artiklen Bell Labs launches inquiry into allegation of data duplication.

2) Uddrag af ”Nature’s” nyhedssektion fra 4. juli 2002 (vol. 418. s. 5) inkluderende artiklen Bell Labs Inquiry spreads to superconductors.

3) Uddrag af ”Nature’s” nyhedssektion fra 11. juli 2002 (vol. 418. s. 120-121) inkluderende artiklen Time to wise up? Af journalisten Geoff Brumfiel.

4) Kristian Hvidtfeldt Nielsen, Videnskabelig fusk: Flid, fedt og snyd; Information 16. september 2002, 1. sektion, side 6.

5) Jørgen V. Larsen, Fysiker grebet i fusk; Politiken, 6. oktober 2002, 1. sektion, side 6.

6) Beazley et al., Report of the investigation committee on the possibility of scientific misconduct in the work of Hendrick Schön and coauthors, september 2002, med tilhørende appendiks. Denne tekst er resultatet af arbejdet fra det undersøgelsesudvalg, der blev nedsat af Bell-laboratorierne for at undersøge anklagerne imod Schön

7) Robert K. Mertons artikel Science and Democratic Social Structure i “Social theory and social structure – Enlarged edition,” New York: The Free Press, 1968.

8) Christian Barons essay Daston: Videnskabens Moraløkonomier i ”Kompendium i Naturfilosofi, 10. rev. Udgave”, HCØ Tryk, 2002)

I jeres analyser og diskussioner om denne kontrovers er det vigtigt, at I får forholdt jer til nedenstående spørgsmål:

Diskutér med udgangspunkt i Schöns svar på anklagerne om videnskabelig uredelighed (tekst 6 Appendiks E, Response- og Conclusion-afsnittene for de 24 anklager) hvilken påvirkning den anklagedes reaktioner på sådanne beskyldninger kan have for sagens videre forløb. Er der punkter, hvor det lykkes Schön at tilbagevise anklagerne? Er der punkter hvor Schön, med sine svar, gør tingene værre for sig selv? Hvilken rolle mener I det spiller for sagens forløb, at Schöns computer – efter hans eget udsagn – ikke havde kapacitet til at gemme alle hans data?

Hvilke forskelle og ligheder findes der i Merton hhv. Dastons opfattelse af forholdet mellem videnskab og værdier? Hvilke konsekvenser har disse forskelle i Merton og Dastons videnskabssyn for den måde, de hver især opfatter videnskabelig svindel på? Ville det betyde noget, for den måde Schön er blevet bedømt, at man vælger et andet syn på forholdet mellem videnskab og værdier, end den der (mere eller mindre implicit) kommer til udtryk Beasley et al.s rapport?

Hvilken forskel gør det for sager om uredelighed at man formulerer sit videnskabssyn positivt (altså med regler for hvordan man bør gøre) hhv. negativt (med regler for hvordan man ikke må gøre)?

Vurdér de kriterier som Schöns materiale blev dømt på. Er der noget der forekommer jer urimeligt? Hvad mener I om indvendingen: At Schöns resultater ikke passer med ”kendt fysisk viden”? 

Hvordan opfatter I medforfatternes eventuelle ansvar i denne sag?