Tema 8 -Den videnskabelige tænknings undfangelse og genanvendelse

(Dette tema er hentet fra: Theresa S. S. Schilhab, Luis Emilio Bruni, Anders Frøslev Jensen, Christian Baron og Mia Trolle Borup (red): ”Rapport fra Arbejdsgruppen vedr. kursus I fagets videnskabsteori for biologer”, Lærergruppen for Fagets Videnskabsteori, Det naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, 26. maj 2004  [ http://www.nbi.dk/~natphil/FVT ]). 

I dette undervisningsforløb fokuseres på et af videnskabens centrale temaer: at danne sig et teoretisk grundlag for sit forskningsområde. Hvordan udarbejdes et sådant grundlag, og har den indtil for relativt nylig toneangivende ”Whig history of science” ret i, at de store helte i videnskaben fik succes, netop fordi det lykkedes dem at modstå religiøse og ideologiske påvirkninger? 

Casen sætter særligt fokus på en meget indflydelsesrig tænkning (Newtons særlige version af atomismen), som skulle komme til at sætte sig spor i såvel fysikken som erkendelsesteorien, samfundstænkningen, den liberalistiske økonomi som i biologien (selektionsteorien og genetikken). Selektionsteorien er en direkte udløber af denne tænkning, hvilket har givet anledning til flere kontroverser. Flere meget centrale teoretiske debatter i genetikken og evolutionsbiologien er desuden startet med indvendinger mod newtonismen, og det er derfor af stor relevans for biologer at sætte sig ind i denne, således at man bedre kan forholde sig til kritikkens konkrete indhold. Dernæst er det en selvstændig pointe med casen, at den giver anledning til øvelser i abstrakt tænkning, hvorved den studerende trænes i at formulere og løse teoretiske problemstillinger. Teoretisk biologi beskæftiger sig bl.a. med de bagvedliggende teorier for de foreslåede modeller i de mere eksperimentelt baserede felter, og behandler eventuelle inkonsistenser eller uløste spørgsmål. Da disse mere teoretiske problemers løsning involverer teoretisk analyse som et centralt element, vil det kunne styrke fremtidens biologer at stifte bekendtskab med videnskabens mest indflydelsesrige eksempler på denne kunst.

Gennem en synliggørelse af, hvordan den videnskabelige tradition med Newton i spidsen har forsøgt at løse opgaven at levere videnskabelige forklaringer, sættes de studerende i stand til på et sagligt grundlag at vurdere f.eks. holismens og emergensteoriens kritikker af den reduktionistiske biologi, samt selv at forholde sig kritisk til traditionens muligheder og begrænsninger. Den generelle forelæsning opridser nogle centrale idehistoriske forudsætninger for Newtons teori og præsenterer dermed de studerende for et væsentligt udpluk af den videnskabelige tænknings rødder. Den biologispecifikke forelæsning tjener som en illustration af newtonismens indflydelse på selve biologiens etablering som videnskab. Den newtoniske teoreikonstruktion har to centrale søjler: den atomistiske analyse og uafhængighedsprincippet. Det lykkedes ikke første og andengenerationsbiologerne at finde anvendelse for den atomistiske analyse, men uafhængighedsprincippet kom til at spille en central rolle i deres teorier.

Casen viser, hvordan Newtons grundlæggende idéer er blevet genanvendt i samfundstænkningen og Darwins selektionsteori. I kombination med den biologispecifikke forelæsning, bliver den studerende dermed præsenteret for newtonismens brede indflydelse på biologiens teorier og modeller.

Til de studerende:

I denne case sættes der fokus på en af videnskabens centrale temaer: at danne et grundlag for teoretiseringen om et forskningsområde. Der vil blive fokuseret på, hvordan store videnskabsfolk har genanvendt tænkning, som oprindeligt blev undfanget som løsninger på andre end de problemer, de selv umiddelbart stod i. Det er dermed nogle eksempler på videnskabens idéhistorie, I her vil blive præsenteret for.

Case: Newtonismens udbredelse og indflydelse på evolutionsbiologien 
Casen drejer sig om nogle af Newtons (1642-1727) særlige og meget indflydelsesrige ideér, som skulle komme til at sætte sig spor i såvel fysikken som erkendelsesteorien, psykologien, samfundstænkningen, den liberalistiske økonomi som i biologien (selektionsteorien og genetikken). Darwins selektionsteori er en direkte udløber af dette teoretiske grundlag, som dog har givet anledning til flere kontroverser. Flere meget centrale teoretiske debatter i biologien er startet med indvendinger mod newtonismen, og det er derfor af stor relevans for biologer at sætte sig ind i denne, således, at man bedre kan forholde sig til kritikkens konkrete indhold. I vil blive præsenteret for newtonismens rødder og genanvendelse i samfundsfilosofien/videnskaben og i biologien. Her vil I først og fremmest blive bedt om at identificere den idehistoriske genanvendelse af den newtoniske tænkning på disse andre områder. I skal også tage stilling til, hvor godt egnet hans tænkning er til at opstille teoretiske modeller udfra, når området for den videnskabelige forklaring skifter fra planetsystemet til samfundet, markedet, den levende natur eller andre områder.

Dernæst vil I på baggrund af teksterne skulle tage stilling til, hvorvidt den ind til for relativt nylig toneangivende og ”præsentistiske” ”Whig history of science” har ret i, at de store videnskabelige helte fik succes, netop fordi det lykkedes dem at modstå religiøse og ideologiske påvirkninger. Det er måske ikke umiddelbart indlysende, men selv nutidens moderne videnskab er baseret på tænkning, som rækker tilbage til det antikke Grækenland. Det vil fremgå af tredje del af casen, at også den aktuelle teoretiske debat inden for genetikken har med den newtoniske tænkning at gøre, så I vil kunne overføre det, der behandles her, til andre sammenhænge. I skal ud på en idehistorisk odyssé og følge, hvordan en bestemt tænkning er blevet genanvendt på flere områder, hvor det selvfølgelig er den levende natur, som er det centrale her. Det er vigtigt, at I ikke fokuserer på de forskelle, der er mellem Isac Newtons, Jean Jacques Rousseaus, (1712-78) Adam Smiths (1723-90), Robert Malthus’ (1766-1834) og Charles Darwins (1809-1882) specifikke områder og særlige variationer af den atomistiske analyse, men istedet identificerer de træk, der går igen.

Generel FVT-forelæsning: Vejen til Newton
Forelæsningen giver et idehistorisk overblik over den tænkning, som gik forud for og lagde grunden til visse centrale dele af Isac Newtons tænkning, som har haft gennemgribende indflydelse på biologiens teoridannelser. Det starter med en gennemgang af nogle af de naturfilosofiske problemstillinger, som var genstand for den antikke græske tænkning. Her etableres tre grundlæggende retninger i form af Demokrit’s atomisme, Platons matematiske realisme og Aristoteles’ metafysik. Meget groft sagt, kommer den aristoteliske tænkning til at danne grundlag for middelalderens videnskab, mens det femtende århundredes videnskabelige revolution, er baseret på Demokrit’s og Platons tænkning. Her repræsenterer blandt andre Galileo Galilei (1564-1642) og Johannes Kepler (1571-1630) den matematiske realisme, mens Pierre Gassendi (1592-1655) Thomas Hobbes og Robert Boyle (1626-1691) repræsenterer atomismen. Dernæst introducerer Galilei som den første uafhængighedsprincippet, som skulle komme til at stå meget centralt i videnskaben. Newton udtænker en syntese af disse to strømninger i videnskaben og grundlægger hermed et meget indflydelsesrigt videnskabeligt ideal.

Litteratur:
Koyré, Alexandre 1998 (1948). “Den Newtoniske synteses betydning og rækkevidde” i
Tankens enhed (s. 57-77).

Jensen, Anders Frøslev 2004 ”Introduktion til Newton” Upubliceret
undervisningsmateriale. Primært baseret på (Freudenthal 1986) (3 sider)

Schuster, John Andrew 2004 (1995). The Scientific Revolution, An introduction to the
History and Philosophy of Science 
* Chapter 21: “How Facts & Problems evolve when Natural Philosophy changes:
“Newton and the Theory of Universal gravitation” (188-194).
* Chapter 22: “Newton’s Post-mechanical Philosophy of Nature and his Path to the Law of Universal gravitation” (s. 195-202).

Biologisk FVT-forelæsning: Førstegenerationsbiologernes nomotetiske teorier.
Her skal vi se, hvor stor biologiens gæld til Newton egentlig er. For det første argumenterer Immanuel Kant (1724-1804) for, at livsformerne ikke kan tilbageføres til fysikkens og kemiens atomer, og at biologien derfor må lade sig nøje med at tage udgangspunkt i antagelsen om, at de er formålsrettede og selvopretholdende systemer. Dermed kan organismernes diversitet ikke forklares udfra Newtons eksemplariske atomistiske analyse, hvorfor biologerne må nøjes med at anvende hans idé om, at planetbevægelserne opløses i de to af hinanden uafhængige kræfter: inertien og gravitationen. I tråd med denne tænkning forklarer Johan Wolfgang von Goethe (1749-1832), Johan Friedrich Blumenbach (1752-1840), Geoffroy Saint-Hilaire (1772-1844) og Jean Baptiste Lamarck (1744-1829) morfologien og evolutionen udfra to af hinanden uafhængige kræfter. En svaghed ved Newtons teori er, at der ikke gives en forklaring af gravitationen, og tilsvarende forklarer førstegenerationsbiologerne morfologien udfra særdeles hypotetiske og ubegrundede kræfter.

Litteratur:
Jensen, Anders Frøslev 2004 ”Introduktion til Newton” Upubliceret
undervisningsmateriale. Primært baseret på (Freudenthal 1986) (3 sider)

I jeres case om newtonismen kan I tage udgangspunkt i følgende spørgsmål:

I) Den newtoniske tænknings udbredelse (struktureringen af andre områder udfra newtonisk filosofi): 

A) Planetsystemet/fysikken
* Gør på baggrund af introduktionen og de tre første tekster rede for Newtons atomistiske analyse af planetsystemet. 
- Hvad ligger der bag distinktionen mellem atomernes essentielle og universelle egenskaber, og hvad er relationen mellem disse?
- Hvilken status har naturloven i Newtons filosofi?
- Hvilken status har det fysiske system? Forårsager det noget i sig selv, eller er det blot en virkning af mere basale forhold; og i så fald hvilke?
- Hvad reducerer (tilbagefører) Newton planetbevægelserne til?

B) Samfundet/markedet
* Tag på baggrund af tekst tre, fire, fem og syv stilling til, hvorvidt Jean-Jacques Rousseau, Adam Smith og Robert Malthus organiserer deres genstandsområde på samme måde som Newton.
- I bekræftende fald så se, om I kan identificere disse samfundstænkeres paralleller til: 1) det newtoniske planetsystem, 2) systemets atomer, 3) atomernes uforanderlige essentielle egenskaber (deraf deres inerti), 4) de interatomistiske universelle lovbundne kræfter, hvormed de trækker/skubber hinanden bort fra deres initialtilstande og 5) det tomme rum, som bevægelserne udfolder sig i. Gør dernæst rede for om samfunds/markeds-atomerne eksisterer i samme grad af frihed som planetsystemets atomer således, at de kun er underkastet gensidige påvirkninger via de universelle love, eller om andre forhold spiller ind og forhindrer disse i at virke. Identificer desuden atomernes afledte sekundære egenskaber.
* Hvorfor tror I, at Adam Smith anbefaler, at man skal lade markedskræfterne råde?
* Kan I identificere problemer forbundet med at forklare samfundet ud fra newtonismen? 
- Tror I f.eks., at mennesket besidder uforanderlige essentielle egenskaber, som alle andre egenskaber kan føres tilbage til?

C) Den levende natur
* Diskuter på baggrund af alle teksterne, om man kan spore den newtoniske tænkning i Darwins selektionsteori.
- Tag her stilling til, i hvor høj grad selektionsteorien er baseret på Newtons atomistiske analyse. Diskuter hvorvidt, der kan identificeres: 1) et darwinistisk system, 2) darwinistiske atomer, 3) uforanderlige essentielle egenskaber (deraf inerti) ved disse 4) universelle lovbundne interatomistiske kræfter gennem hvilke, atomerne trækker hinanden bort fra deres initialtilstande, 5) et darwinistisk tomt rum, hvor bevægelserne kan udfolde sig, 6) en atomar frihed, som gør, at disse kun er underkastet gensidige påvirkninger via de universelle love og 7) afledte sekundære egenskaber ved atomerne, svarende til dem samfundsteoretikerne udpeger (er adaptationer essentielle eller afledte egenskaber?).
- Er selektionsteorien fuldstændigt, delvist eller slet ikke struktureret ud fra newtonismen?
* Tag dernæst stilling til det centrale filosofiske problem med at udforme en tænkning, der kan gøre rede for artsevolution, som Darwin ifølge Jørgen Ringgård løste. Hvad er - og hvordan løser Darwin - problemet? Diskuter dernæst på rent teoretiske og ahistoriske præmisser om den newtoniske atomistiske analyse kan have hjulpet Darwin med at løse problemet. 
- Her må I tage stilling til, om arten evt. svarer til det newtoniske system, om den i sin nye definition som slægtskabslinien kan henregnes under atomerne som en essentiel egenskab, eller om der kan tænkes andre udlægninger.
* Diskuter om der er problemer forbundet med at forklare den levende natur udfra newtonismen. 
- Er alle darwinstiske atomer f.eks. isolerede fra og uafhængige af hinanden, således at de kun er bestemt af den naturlov, de er underkastet? Er der med andre ord problemer forbundet med selektionsteoriens videnskabelige reduktioner, og er den i bekræftende fald Jer bekendt justeret for at tage hensyn til sådanne problemer? (Dette er ikke noget I behøver at vide)
Hvad er det egentligt, der hhv. forklares og forudsættes i selektionsteorien på samme måde som, at Newton forklarer de elliptiske planetbevægelser, men forudsætter gravitationen (der ikke forklares i teorien).
* Gør rede for, hvilke roller struggle for existence og natural selection spiller i Darwins selektionsteoretiske forklaring af evolutionen. 

D) Alle genstande
* Diskuter og begrund fordele og ulemper ved at strukturere et genstandsområde udfra den newtoniske tænkning. 
- Er der nogle områder, der mere end andre egner sig til en sådan strukturering? 
- Er f.eks. flercellede organismer newtoniske systemer, og hvad er i givet fald deres atomer?
* Kender I til andre anvendelser af systembegrebet end den som Newton benytter sig af, og hvad er i givet fald forskellene?

II) Har ”Whig-historikerne” ret?
A) Fysikken
* Diskuter religionens betydning for Newton’s syntese.
- Tror I, at han havde udtænkt sin postmekanicistiske løsning af partikelfilosofiens problemer med at forklare lysets refleksion i spejle uden påvirkningen fra neoplatonikerne Henry More og Ralph Cudworth?

B) Samfundet/markedet
* Diskuter såvel religionens som den sociale positions betydning for Smiths og Malthus’ tilslutning til og anvendelse af newtonismen. 
- Her kan I tage stilling til, hvorvidt I mener, at deres teorier udspringer af empirisk nødvendighed, om newtonismen tilbyder en ramme, der kan fyldes forskelligt ud, alt efter hvilken dagsorden man har, eller om sagen er mere nuanceret end disse to muligheder lader ane.

C) Den levende natur
* Diskuter tilsvarende religionens betydning for Darwins evolutionsteori.
- Her kan I tage udgangspunkt i Momme von Sydows og Stephen Jay Goulds forskellige udlægninger af Darwins relation til naturteologien i form af William Paleys værk.
- Hvordan mener von Sydow f.eks. at William Paleys løsning af teodicé-problemet influerer på Darwin?

D) Alle områder
* Hvilke forventninger vil man som deistisk newtonist have til, at et sammensat fænomen kan forklares? 
- Hvordan mener deisten, at Gud gør sin indflydelse i denne verden gældende?

Til casebehandlingen er knyttet følgende tekster.

Jensen, Anders Frøslev 2004 ”Introduktion til Newton” Upubliceret
undervisningsmateriale. Primært baseret på (Freudenthal 1986) (3 sider)

1+2) Schuster, John Andrew 2004 (1995). The Scientific Revolution, An introduction to
the History and Philosophy of Science 
* Chapter 21: “How Facts & Problems evolve when Natural Philosophy changes:
Newton and the Theory of Universal gravitation” (188-194).
* Chapter 22: “Newton’s Post-mechanical Philosophy of Nature and his Path to the Law of Universal gravitation” (s. 195-202).

3) Koyré, Alexandre 1998 (1948). “Den Newtoniske synteses betydning og
rækkevidde” i Tankens enhed (s. 57-77).

4) Freudenthal, Gideon 1986 (1982). Atom and Individual in the Age of Newton 
* Chapter VI: “The concept of element in 18th Century Social Philosophy” (92-97).

5) Nadeau, Robert L. 2003. The Wealth of Nature, How Mainstream economics has
Failed the Environment
Chapter 2: “The not so worldly Philosophers: Metaphysics, Newtonian Classical
Economics”
* Delafsnit : “The not so worldly Philosopher: Adam Smith” (8 sider).

6) Gould, Stephen Jay 2002. The Structure of Evolutionary Theory 
Chapter 2: “The essence of Darwinism and the Basis of Modern Orthodoxy: An Exegesis of the Origin of Species”
* Delafsnit: “The causes of nature’s Harmony” (“Darwin and William Paley” &
“Darwin and Adam Smith”) (s. 116-125).

7) Sydow, Momme von (2004). “Darwin---A Christian Undermining Christianity? On
self undermining Dynamics of ideas between Belief and Science” in D. M. Knight, M. D. Eddy. Science and Beliefs: From Natural philosophy to Natural Science, 1700-1900 (in press) (16 sider).

8) Ringgård, Jørgen 1985 “Art og evolution – I filosofisk betydning” i Naturens
historiefortællere 1 (s. 285-296).

Tema 8 –fortsat

Til underviseren:

Generel FVT-forelæsning: Vejen til Newton
Forelæsningen er en idehistorisk gennemgang af den videnskabelige tænknings fødsel og udvikling fra grækerne til Newton. Den vil først og fremmest være en gennemgang af, hvor ontologierne kommer fra. Helt centralt står problembegrebet (problema: hindring). Det er nøglen til forståelsen af tænkningen. Når et problem løses og en hindring dermed overvindes, etableres et begreb, som kan genbruges som redskab for tanken i andre sammenhænge end dem, der gav anledning til dets fødsel. Med denne rettesnor vil vi bl.a. følge den naturfilosofiske og videnskabelige tænknings forsøg på at begrunde, hvor ordenen kommer fra. Her vil den røde tråd være, om denne orden er nødvendig eller kontingent.

1 Græsk kosmologi og filosofi 
I græsk mytologi og tænkning indgår der ingen egentlige begreber om skabelse og tilintetgørelse. Kosmos er så at sige sprunget skønt og ordnet ud af et kaos. Der gives forskellige begrundelser for denne grundlæggende antagelse, men fælles for dem er, at ordenen opfattes som nødvendig. Man kan ikke tilbageføre den til mere basale entiteter/love, som kan realisere andet end orden.
Eleaterne: Parmenides argumenterer for en konsistent filosofi, som indebærer et problem med at forklare forandring i naturen.
Heraklit: står i modsætning til Parmenides og hævder, at alt er i evig bevægelse.
Demokrit forsøger med sin atomteori at løse Parmenides problem, men skaber et, da hans teori opfattes som værende ude af stand til at gøre rede for den nødvendige orden.
Platon løser sofismens problem ved at hævde, at ordene henviser til ideerne, som er det egentligt værende. Det værende er ideerne og matematikken, og derfor opstår den matematiske realisme, hvilket fører til, at den matematiske spekulation kan bruges som metode til at opnå erkendelse om verden.
Aristoteles løser med indførelsen af distinktionen mellem form og materie det problem i den platoniske idealisme, at tingene ikke kan gøres til genstande for videnskab. Formen er almen og dermed genstand for erkendelse og materien er konkret. I fysikken og biologien beskrives de nødvendige bevægelser som formens stræben efter at vende tilbage til de konkrete entiteters rette sted. Bevægelserne kan ikke analyseres. Hvis et legeme underkastes en tvungen bevægelse og f.eks. kastes vandret ud i luften, vil dets vertikale og horisontale bevægelser indvirke på hinanden, og begge bevægelser, vil stræbe mod hvilen, som er al bevægelses mål.

2 Revolutionen af fysikken 
Naturen er god og ordnet, fordi den er skabt af gud.

2.1 Platons genkomst i form af den matematiske realisme, samt Galilei’ uafhængighedsprincip:
Galilei analyserer, som den første, de tvungne bevægelser som værende sammensat af to gensidigt af hinanden uafhængige vandrette lodrette bevægelser, og indfører dermed i opposition til den aristoteliske fysik det revolutionerende uafhængighedsprincip. 
Kepler finder naturlovene for Mars’ elliptiske bevægelse. Han analyserer ikke bevægelsen, og kan derfor ikke gøre rede for, hvad den er sammensat af. Dermed kan han heller ikke tilbageføre den til mere basale forhold.

2.2 Atomismens genopdagelse 
- og produktive anvendelse i fysikken, astronomien og alkymien/kemien i 1600-tallet. 
Der er to problemer ved den, som skal løses. For det første er epikuræismen hedensk og dermed i konflikt med kristendommen, hvilket fastholdes af Hobbes og løses af Walter Carlton og dernæst er den meget spekulativ (hypotetisk), hvilket bringer den i konflikt med den toneangivende baconske induktivisme. 
Den lanceres dog på et tidspunkt, hvor såvel aristotelismen som Paraselsusismen er i krise, så selv om problemerne ikke løses umiddelbart, er der mange, der slutter sig til partikelfilosofien (The corpuscular philosophy,) som udvikler sig hen over generationerne og efterhånden får løst de nævnte problemer. Hvor meget der er plads og tid til at gå ned i denne historie må man vurdere. Den er overskueligt fortalt i Kargon’s artikel. Det er dog en pointe, at partikelfilosofien har etableret sig som et toneangivende videnskabeligt grundlag, som Newton præsenteres for i sin ungdom.
 
2.3 Newton: Genanvendelsen af Platon og Demokrit
Newton løser det problem, at der gjaldt forskellige love for bevægelserne i himlen og på jorden. Dernæst forklarer han: tidevandet, jordens form, det frie fald og planetbevægelser i en og samme universelle teori.
Gravitationsteoriens store succes som teori skyldes den dobbeltanalyse, som den er baseret på. For det første analyseres bevægelsen som hos Galilei i to matematisk kortlagte og indbyrdes uafhængige kræfter, hvorved han gennemfører en teorireduktion af Kepler’s og Galilei’s teorier om hhv. planeternes og de jordiske bevægelser til en universel teori, og for det andet tilbageføres dens fysik til atomerne i en atomistisk analyse. Derfor kan teorien gøre rede for andre end de fænomener, som den er udtænkt som forklaring af. En anden konsekvens er, at naturen ikke længere opfattes som nødvendigt ordnet. Nu er det den universelle lov og Guds etablering af verdenssystemet, som er garantien for denne. Dermed bliver tingenes orden kontingent i Newton’s tænkning. Svagheden ved teorien er, at gravitationen er en transfysisk kraft, som han end ikke laver hypoteser om. Som det vil fremgå af den anden forelæsning og casen, kommer Newtons dobbelte analyse til at danne ideal for den videnskabelige tænkning, således at man i samfundsteorien, økonomien, evolutionsbiologien og morfologien tilstræber at genanvende denne konstruktion. Der hvor det ikke kan lade sig gøre, må man dog nøjes med brudstykker heraf, hvilket man især ser i morfologien, hvor også den svaghed ved newtonismen, at der ikke gives nogen forklaring af kræfterne selv, er udtalt.

Litteratur:
Koyré, Alexandre 1998 (1948). “Den Newtoniske synteses betydning og rækkevidde” i
Tankens enhed (s. 57-77).

Schuster, John Andrew 2004 (1995). The Scientific Revolution, An introduction to the
History and Philosophy of Science 
* Chapter 21: “How Facts & Problems evolve when Natural Philosophy changes:
Newton and the Theory of Universal gravitation” (188-194).
* Chapter 22: “Newton’s Post-mechanical Philosophy of Nature and his Path to the Law of Universal gravitation” (s. 195-202).

Jensen, Anders Frøslev 2004 ”Introduktion til Newton” Upubliceret
undervisningsmateriale. Primært baseret på (Freudenthal 1986) (tre sider)

Supplerende litteratur:
Kargon, Robert H. 2003. ”Atomism in the Seventeenth century” in The dictionary of the
history of ideas. The electronic text center at the University of Viginia Library. (s. 1
21)

K. E. Løgstrup 1978 Skabelse og tilintetgørelse, metafysik IV
Kapitel 6: ”Skabelse og tilintetgørelse”
* Afsnit: ”Manglen på tanker om skabelse og tilintetgørelse i græsk filosofi” (56-59).

Koyré, Alexandre 1998 (1948). ”Galilei og det 17. århundredes videnskabelige
revolution” i Tankens enhed (27-44).

Meyer, Jørgen 1971 Filosofferne før Sokrates

Nerheim, Hjördis og Rossvær, Viggo 1986 Filosofiens Historie
*Kapitel 2: ”Det fuldkomne som kulturelt billede, Platon” (25-46)
*Kapitel 3: ”Virkelighedsforståelse som teori, Aristoteles” (47-75)

Pedersen, Olaf 1996 Naturerkendelse og Theologi
* Kapitel VII: ”På Sporet af Guddommen” (329-392)

Biologisk FVT-forelæsning: Førstegenerationsbiologernes nomotetiske teorier
Forelæsingen skal vise, hvordan den videnskabelige tænkning fra ca. 1790 til 1860 tager udfordringen om at etablere en nomotetisk livsvidenskab op. Her skal det først og fremmest handle om den tidlige: 1) teleomekanicismes, 2) morfologis og 3) evolutionstænknings bestræbelser på at tilbageføre den store morfologiske diversitet arterne i mellem til få universelle principper/love. 

Dette projekt løber dog ind i problemer med at overføre Newton’s eksemplariske atomistiske analyse til den nye videnskab; biologiens fantastisk ordnede og ikke mindst tilsyneladende formålsbestemte genstande. Da det ikke lader sig gøre at tilbageføre disse kvaliteter til mere basale essentielle egenskaber ved fysikkens og kemiens atomer, samt lovene for disses interaktioner sådan som newtonismen foreskriver (jf. I. Kants (1724-1804) Kritik der Urteilskraft), bliver det heller ikke muligt at teoretisere om deres dannelse, hvilket medfører, at man tager udgangspunkt i en antagelse om deres nødvendighed. Dette kommer til udtryk i såvel grundlaget for det teleomekanicistiske forskningsprogram som J. F. Blumenbach (1752-1840) og I. Kant under gensidig påvirkning udarbejder og J. W. von Goethes (1749-1832), G. Saint-Hilaire’s (1772-1844) og G. Cuviers (1769-1832) grundlæggelse af morfologien i hhv. en formalistisk og en funktionalistisk variant. De omtalte pionerer kan altså ikke teoretisere om, hvor ordenen kommer fra og må derfor teoretisere indenfor rammen af orden og lade de morfologiske deles indbyrdes forhold variere, hvad enten denne variation følger Goethe’s økonomiprincip Saint-Hilaire’s loi de balancement eller, Cuviers condition d’existence. 
Fælles for de forskellige programmer er, at man ønsker at opstille nogle få naturlove, der kan gøre rede for den observerede morfologiske diversitet. Denne bestræbelse omfatter for teleomekanicismes vedkommende, at formen reduceres til en såkaldt generativ substans. Det er tanken, at det befrugtede æg indeholder denne særlige materielle komposition, og at den adlyder en - efter Newton’s forbillede – om ikke universel så omfattende og lovbundet kraft, (bildungstrieb eller på dansk: formende kraft), som forårsager formdannelsen. Men ikke nok med det. Bestemte miljøforhold kan forårsage forandringer af den generative substans således, at den formende kraft - som følge af den forandrede initialsituation - realiserer en organisme med en anden morfologi: en anden art. Dermed kan de levere en næsten newtonisk forklaring på, at mange arter kan dannes udfra et fælles udgangspunkt. Her kan mekanikken dog ikke tilbageføres til atomer, men derimod til sammenstød mellem miljøfaktorer og den generative substans. 

Goethe og senere Saint-Hilaire har en tilsvarende forklaring på unity of type, men de tilbarefører arterne til arketypen. En anden morfologisk teori er Goethes Versuch die Metamorphose der Pflanzen zu erklären. Her analyserer han den urplante, som udgør planternes arketype. Det er Goethes grundlæggende antagelse, at plantens morfologi kan tilbageføres til et arketypisk blad. Således er alle dens strukturer (ud over roden) transformationer af bladets former. I lighed med Newton’s forklaring af planeternes elliptiske bevægelser udfra to kræfter (inertien og gravitationen) forklarer Goethe planternes arketypiske form udfra to kræfter, som bestemmer hver sine aspekter af bladets transformationer: 1) Progressive refinement of organs up the stem (svarende til inertien), og 2) den deraf uafhængige cycles of expansion and contraction (-vel nok svarende til en anden form for inerti)

En tredje teori fra biologiens barndom, som forsøger at teoretisere om sine genstande uden at gøre brug af den atomistiske analyse, er J. B. Lamarck’s (1744-1829) evolutionsteori. Denne teori følger Newton’s og Goethe’s eksempler ved også at analysere sin genstand som et resultat af to kræfters forskellige og gensidigt uafhængige påvirkninger. I Lamarck’s tilfælde er det arternes evolutionære transformationer, som bestemmes. På den ene side er arterne gennemstrømmet af en progressiv evolutionær kraft: la force qui tend sans cesse à composer l’organisation (svarende til inertien), som fører dem op gennem tilværelseskæden, og på den anden side afbøjes deres evolutionære bevægelser af lokale tilpasninger som følge af erhvervede egenskabers nedarvning: L’influence des circumstances (svarende til gravitationen). 

Fælles for teorierne er, at de qua tofaktor-teorier (der forklarer fænomenernes variationer udfra to indbyrdes uafhængige kræfter) giver et vist spillerum for konstitutionen af den morfologiske diversitet. De eksisterende arter er ikke nødvendige, men kontingente i den begrænsede udstrækning som den nødvendige orden tillader. Til trods for kontingensen står det dog fast, at ingen af disse tidlige biologiske teorier formåede at teoretisere fuldstændig newtonsk, og man var da også bevidste om at biologiens Newton endnu ikke var dukket op. Det skete først i 1858, da Darwin første gang præsenterede sin selektionsteori. 

 Der er rimeligt frit slag mht., hvordan forelæsningen bygges op. Det centrale er dog, at der lægges vægt på, hvordan biologerne teoretiserer med Galilei’s og Newton’s bevægelsesanalyser som inspiration. Det skal illustreres for de studerende, hvordan denne type forklaring er blevet genbrugt i biologien.

Om forelæsningerne
Begge forelæsninger kan udstrækkes til at fylde to lektioner alt efter, hvor meget man gør ud af stoffet. Det er vigtigt, at Galilei’s uafhængighedsprincip præsenteres i første forelæsning, da det forudsættes bekendt i anden forelæsning og i casen. Anden forelæsning er bevidst udformet, så den bevæger sig uden om casens pointer. Derfor vil det gå imod intentionen med undervisningsforløbet, hvis man skulle finde på at afslutte den med en præsentation af selektionsteoriens newtonske kombination af Galilei’s uafhængighedsprincip og den atomistiske analyse. Det skal de studerende helst selv tumle med i casen.

Litteratur:
Jensen, Anders Frøslev 2004 ”Introduktion til Newton” Upubliceret
undervisningsmateriale. Primært baseret på (Freudenthal 1986) (3 sider)

Supplerende litteratur
Lenoir, Thimothy 1982 The Strategy of Life, Teleology and Mechanics in Nineteenth
Century German Biology
* “Introduktion” og Chapter 1: “Vital Materialism.” (1-53)

Richards, Robert J. 2002 The Romantitic Conception of Life
* Chapter 11: “Goethes Scientific revolution.” (407-502)
 
Gould, Stephen Jay 2002 The Structure of Evolutionary Theory.
Chapter 3 “Seeds of Hierarchy”
* Afsnit: “Lamarck and the Birth of Modern Evolutionism in Two-Factor Theories.” (170-191)
Chapter 4 “Internalism and Laws of Form: Pre-Darwinian Alternatives to Functionalism.” 
* Afsnit: “Unity of Plan as the Strongest Version of Formalism.” (281-329)